Ve válci s pohyblivým pístem je plyn o dostatečně velkém tlaku, píst se pohybuje a plyn koná práci. Předpokládejme nejprve, že během posunutí pístu je tlak p plynu stálý, probíhá tedy děj izobarický. Pak je stálá i tlaková síla o velikosti F = pS působící na píst o obsahu S. Posune–li se píst o délku Δs, vykoná plyn práci
![](/sites/default/files/encyklopedie/insert/50_4.gif)
kde ΔV je změna objemu plynu.
![](/sites/default/files/styles/medium/public/encyklopedie/insert/51_4.gif?itok=sFSfz8aw)
Grafické znázornění práci při izobarickém ději.
Zdroj: Techmania Science Center. Autor: Magda Králová. Under Creative Commons.
Při zvětšení objemu je vykonaná práce kladná, při zmenšení objemu je práce vykonaná plynem záporná (tj. na plyn působí vnější tlaková síla). Ze vztahu W = pΔV vyplývá, že práce vykonaná plynem při izobarickém ději, při kterém přejde plyn ze stavu A do stavu B, je graficky znázorněna obsahem vyšrafovaného obdélníka. Stavový diagram s osami V a p se nazývá pracovní diagram.
![](/sites/default/files/styles/large/public/encyklopedie/insert/52_4.gif?itok=25NqFGag)
Grafické znázornění práci při izotermickém ději.
Zdroj: Techmania Science Center. Autor: Magda Králová. Under Creative Commons.
Např. při ději izotermickém se tlak mění a síla na píst proto není konstantní. Můžeme však říct, že práce vykonaná plynem při zvětšení jeho objemu je graficky znázorněna obsahem plochy pod příslušným úsekem grafu znázorňujícího závislost tlaku plynu na objemu.